Gutejský bojovník bloudí ztichlým městem. „Zničil božskou svatyni. Konečně jsme pomstili jeho zpupnost,“ šeptá si o dávno mrtvém Naramšínovi, čtvrtému králi akkadské dynastie, když míjí vyrabované trosky domů a mrtvá těla.
Dobyté pevnosti zejí prázdnotou, bašty ještě nedávno obsazené ozbrojenými vojáky pětitisícové armády zůstaly opuštěné. Kvetoucí město Akkad skončilo kolem roku 2150 př. n.
l. v troskách. Obchodními cestami, kterými se z dolů na severu Anatolie (dnešní Turecko) dostávalo dál na jih stříbro a z Ománu zase hroudy železné rudy, teď nikdo neputuje.
![Akkadská říše dlouho expanduje, ale jednoho dne přijde její konec.](http://epochaplus.cz/wp-content/uploads/2020/07/1280px-empire_akkad-svg-768x598.png)
Povstaňte kvůli daním
Vnuk zakladatele impéria Sargona I. Akkadského (vládne asi 2334 – 2279 př. n. l.) doplácí na jeho silnou politiku. Sargon dobyl kolem roku 2250 př. n.
![](https://rfapi.digicon.cz/img/logo/rf-hobby.cz.small.jpg)
l. města Kiš (80 km jižně od Bagdádu) na severu a Eridu na jihozápadě Mezopotámie (současný Irák), a stal se vládcem celého Předního východu až po dnešní Egypt a Etiopii. Vysoké daně, které v dobytých městech zavádí, sice přinášejí blahobyt bohatému Akkadu, ale zbytek říše se bouří. „Povstaňte do zbraně,“ volají brzy obyvatelé před časem ještě samostatných městských států.
![Sargon I. Akkadský zvyšuje daně. Obyvatele tím samozřejmě naštve.](http://epochaplus.cz/wp-content/uploads/2020/07/1280px-mask_of_sargon_of_akkad-768x539.jpg)
Pomsta za zničení chrámu
Další vlna nepokojů se zvedá během panování Sargonových dvou synů Rimúše (vláda 2279–2270 př. n. l.) a Maništúšua (vláda 2270–2255 př. n. l.) a vnuka Naramšína (2255 – 2219 př. n.
l.). Naramšín sám není žádný svatoušek. Chce dál rozšířit zděděnou říši, a aby dokázal svoji moc, vtrhne i do starobylého města Nippuru (asi 160 km jihovýchodně od Bagdádu), kultovního centra Sumerů potvrzujícího nárok na vládu v zemi, a na horu Ekur do velechrámu boha Enlila, pána vzduchu a všeho tvorstva. „Zbořte chrám, pokácejte zdejší háje,“ rozkazuje velkopansky svým vojákům.
Ti ho poslechnou a ničí posvátná místa. Pomsta na sebe ale nenechá dlouho čekat.
![Král Naramšín touží dobývat svět. Za svoje velkopanské chování se ale dočká pomsty.](http://epochaplus.cz/wp-content/uploads/2020/07/800px-naram-sin_rock_relief_at_darband-igawr_extracted-768x1247.jpg)
Svědectví hliněných tabulek
„Enlil se proto obrátil na Gutejce, přivedl je dolů z jejich horských sídlišť, aby zničili Akkad a pomstili jeho milovaný chrám,“ vypovídají o události hliněné tabulky ze sbírky německého odborníka na starověkou Přední Asii Hermanna Hilprechta (1859–1925).
![Akkadský pohřeb včetně výbavy. Celá říše zmizí z povrchu zemského. Zbude spousta mrtvých...](http://epochaplus.cz/wp-content/uploads/2020/07/akkadian_burial_reconstruction_ashmolean_museum_oxford-768x576.jpg)
Nevybíraví nájezdníci
Gutejci, krutí Barbaři z východních pohoří, prý „ani ne v pěti dnech, ani ne v deseti dnech,“ pobořili celé město. Akkad zmizí z povrchu země a jediné svědectví o jeho zkáze, ke které se přidá i hladomor, vypráví autor skladby o 300 verších vyryté klínovým písmem. Podle něj Akkad opustila i jeho ochránkyně, bohyně Inanna a gutejský lid „pokryl zemi jako kobylky“.