Do dvou dolů v Monongah v americké Západní Virginii sfárá v neděli 6. prosince 1907 asi 367 mužů. Ve skutečnosti je jich ale zřejmě mnohem více, protože horníci si často na pomoc berou své příbuzné. V 10 hodin a 28 minut dochází k výbuchu.
Přestože první dobrovolní záchranáři fárají dolů už 25 minut po výbuchu, není už téměř komu pomáhat. Mrtvých je více než 360. Bilance „nejhoršího důlního neštěstí v americké historii,“ jak je tragédie krátce poté označena, je o to horší, že bez táty po výbuchu zůstane asi tisícovka dětí.
„Mohl byste odsloužit mši za všechny otce těchto dětí?,“ požádá paní Grace Golden Claytonová z Fairmontu v západní Virginii několik měsíců poté místního metodistického kazatele Roberta Thomase Webba.
![Otec by měl být svému synovi vzorem. FOTO: Marines from Arlington, VA, United States/Creative Commons/Public domain](http://epochaplus.cz/wp-content/uploads/2023/02/2-33-768x483.jpg)
Vražda lidi zajímá víc
„Byl to výbuch, který mne donutil přemýšlet o tom, jak důležitá a milá je většina otců. Všechny ty osamělé děti a ženy a matky se zlomeným srdcem, z nichž se staly během pár minut sirotci a vdovy…“ vysvětluje Claytonová.
![](https://rfapi.digicon.cz/img/logo/rf-hobby.cz.small.jpg)
5. července 1908 je její přání vyslyšeno. Ve Williamsonově pamětní síni ve Fairmontu odslouží Webb bohoslužbu věnovanou otcům. Oslava ale bohužel zapadne ve víru dalších událostí. Titulky místních novin se totiž mnohem více věnují vraždě šestnáctileté dívky.
Ztratí se dokonce i kázání, které Webb v síni před věřícími přednesl. O publicitu nestojí ani paní Claytonová, která se nejspíše inspirovala u americké sociální aktivistky Anny Jarvisové (1864–1948).
Ta dva měsíce předtím propagovala v Graftonu v západní Virginii Den matek a je to hlavně její zásluha, že se svátek ujal.
![Americký prezident Woodrow Den otců podporuje. FOTO: Harris & Ewing/Creative Commons/Public domain](http://epochaplus.cz/wp-content/uploads/2023/02/3-32-768x762.jpg)
Obřad se odkládá
Uplynou dva roky, když oslavu Dne otců uspořádá Sonora Smart Doddová (1882–1978), dcera farmáře Williama Jacksona Smarta ze Spokane ve státě Washington. I ji zřejmě inspiruje kázání ke Dni matek. „Otcové by měli mít stejný svátek jako matky.
Zaslouží si to za všechno, co dělají pro svoje děti. Navrhuji 5. června, den narozenin svého otce,“ přesvědčuje místního pastora metodistické církve.“ Duchovní souhlasí.
Myšlenku přijmou i další místní kněží, jenže je to příliš narychlo a nemají dost času připravit si kázání. Bohoslužby proto odloží na třetí červnovou neděli. 19. června 1910 jsou pak v modlitebnách po celém Spokane slyšet slova chvály na adresu tatínků.
![Richard Nixon svátek rovnou uzákoní. FOTO: National Archives at College Park/Creative Commons/Public domain](http://epochaplus.cz/wp-content/uploads/2023/02/4-13-768x929.jpg)
Tečku udělá zákon
Popularita svátku se ale šíří pomalu, navzdory tomu, že oslavy v roce 1916 podpoří i americký prezident Woodrow Wilson (1856–1924).
![](https://rfapi.digicon.cz/img/logo/rf-hobby.cz.small.jpg)
Sama Doddová pomáhá obchodníkům s tradičními dárky pro muže, kteří by z nového svátku mohli těžit, například výrobcům kravat nebo doutníků. Jenže Američané novince dlouho odolávají.
„Není to nic jiného, než pokus na nás vydělávat, stejně jako v případě Dne matek,“ zlobí se mnozí. Dokonce se v novinách objevují na toto téma cynické vtipy. Obchodníci si z toho ale nic nedělají. Někteří si dokonce tyto útoky vypůjčí do svých reklam.
Nepřátelsky se k celé věci ale staví i americký Kongres, který smete ze stolu hned dva pokusy o uznání Dne otců.
Definitivní tečku za vším udělá až v roce 1966 americký prezident Lyndon B. Johnson (1908–1973), který svátek uzná ve svém prohlášení a jeho následovník Richard Nixon (1913–1994) o šest let později Den otců rovnou uzákoní na třetí červnovou neděli.