Forum Inferius, Dolní trh (jako protějšek k Hornímu, dnes Zelnému trhu), tak se ve středověku říká náměstí, které tvoří srdce Brna. Prameny se o něm poprvé zmiňují už ve 13. století.
Za trochu neobvyklý trojúhelníkovitý tvar náměstí mohou trasy dálkových obchodních cest. Bohatá šlechta si zde podél nich začíná stavět svá sídla. Pozoruhodný je i vývoj názvu prostoru. Z Dolního trhu se v 18. století stává Velké náměstí.
15. prosince 1915 získává název po císaři Františku Josefovi I. (1830–1916) a na konci prosince 1918 se poprvé setkáváme s pojmenováním náměstí Svobody. 17. března 1939 se na pouhý jeden den mění na náměstí Adolfa Hitlera. Svoboda se do jeho jména definitivně vrací 10. května 1945.
![Valoni zde vystavěli kostel sv. Mikuláše. FOTO: old photography/Creative Commons/Public domain](http://epochaplus.cz/wp-content/uploads/2023/08/3-5-768x471.jpg)
Pranýř pro hříšníky
Dominantu tvoří morový sloup, vybudovaný roku 1679. Od středověku až do 19. století se tu konají velké výroční trhy. Stojí tu chlebné a masné lavice, ve kterých své zboží nabízejí pekaři a řezníci. Nechybí ani pranýř pro hříšníky.
![](https://rfapi.digicon.cz/img/logo/rf-hobby.cz.small.jpg)
Zásadní změny náměstí potkávají na přelomu 19. a 20. století. Staré domy jsou srovnány se zemí a na jejich místě vyrostou novorenesanční stavby.
![Náměstí Svobody v roce 1959. FOTO: FOTO:FORTEPAN / Nagy Gyula/Creative Commons/CC BY-SA 3.0](http://epochaplus.cz/wp-content/uploads/2023/08/2-3-768x481.jpg)
Přicházejí cizinci
Už ve středověku zde cizí kolonisté vytvářejí osadu kolem kostela sv. Jakuba. Přicházejí sem obyvatelé pocházející z Německa a Flander. Objevují se zde ale také francouzsky mluvící Valoni, pro které v roce 1231 uprostřed náměstí vystaví kostel sv. Mikuláše.
Ten funguje až do doby vlády císaře Josefa II. (1741–1790), kdy dojde k jeho odsvěcení a uzavření. Roku 1901 protne náměstí tramvajová trať, o dva roky později se plocha pyšní novými dlažebními kostkami.
Novodobé přestavby způsobí, že vše získává úplně nový kabát. Pouze čtyři z domů s čísly 1, 7, 8 a 17 v sobě ukrývají středověké jádro.
Zbylou starou zástavbu zničí i spojenecké nálety v letech 1944 a 1945. Náměstí Svobody má v Brně dvě nej – je nejstarší a největší.