„Tatínek byl sice velice přísný, než to vedlo nás jen k nejpřesnějšímu konání povinností za všech okolností,“ vzpomíná prvorozený Bedřich Hrozný na otce. Matku pak líčí jako ženu „neskonalé dobroty a nejúplnějšího porozumění pro mé snahy“.
„Zapíšu se i na filozofii,“ rozhodne se maturant Bedřich Hrozný roku 1897 ve Vídni. Rychle ale zjistí, že stihnout teologii i druhý obor nejde.
Řídí se proto hlasem svého srdce a vybírá si filozofickou fakultu, kde ho obzvlášť láká orientalistika.
Během svého stipendijního pobytu v Berlíně se v roce 1902 stihne odborníkům představit svojí první vědeckou prací, která se věnuje peněžnictví ve starověké Babylonii. Profesor Friedrich Delitzsch (1850‒1922) ji chválí a ochotně publikuje.
![Orientalista se stýká i s T. G. Masarykem. FOTO: Neznámý autor/Creative Commons/Public Domain](http://epochaplus.cz/wp-content/uploads/2024/07/3.png)
Pozitivum neúspěchu
I nenaplněná nabídka na pražskou profesuru někdy z let 1910‒1911 má pro mladého vědce význam.
Díky ní posílí svoje styky s pražskou vědeckou obcí, hlavně s orientalistou Rudolfem Dvořákem (1860‒1920) a s Tomášem G. Masarykem (1850‒1937). Už na konci roku 1914 je Hrozný jenom pár kroků od svého cíle – odhalení tajemství jazyka Chetitů.
![](https://rfapi.digicon.cz/img/logo/rf-hobby.cz.small.jpg)
„Mám už celou gramatiku –ale jen v hlavě ovšem,“ vysvětluje. Bojí se, aby svoji práci stihl dokončit, než dostane povolávací rozkaz k narukování.
![Klement Gottwald a jeho strana mají strach uspořádat vědci pořádný pohřeb. FOTO: Mirek256/Creative Commons/Public domain](http://epochaplus.cz/wp-content/uploads/2024/07/2-768x576.jpeg)
Berlínští pochybovači
Dne 24. listopadu 1915 přednese v Berlíně svoji první zprávu o rozluštění jazyka Chetitů. V následné debatě „ozvaly se některé hlasy velmi skeptické, pochybující o správnosti mého rozluštění“. Později ale jeho práci odborníci ocení.
Po rozluštění jazyka Chetitů je na roztrhání. V roce 1929 zakládá mezinárodní časopis Archiv orientální. Přednáší na mnoha univerzitách.
Dokonce roku 1936 podnikne na popud historika Zdeňka Nejedlého (1878‒1962) přednáškovou cestu po SSSR. Prezident Gottwald (1896‒1953) v listopadu 1952 jmenuje Hrozného akademikem nové Čs. akademie věd.
O měsíc později vědec umírá. Ačkoli má státní pohřeb, na rakvi chybí vlajka a na rozloučení v Karolinu smějí jenom prověření pozvaní hosté. Inu, Gottwald a jeho komunistická strana se bojí, aby se cokoliv nezvrtlo v jejich neprospěch.